Til	Kopi til
Årsmøtet i Christian Radichs Venner

Strategi for Christian Radichs Venner

Bakgrunn

Årsmøtet i Christian Radichs Venner 2013 anmodet gjennom den godkjente handlingsplanen Styret om å vurdere ulike veivalg for å sikre venneforeningen best mulige vilkår for en trygg seilas i årene fremover. Styret har derfor gjennomført en strategiprosess som legges frem for årsmøtet 2014 en strategi med tilhørende mål og arbeidsplan.

Venneforeningen i en moderne tid

Christian Radich ble konstruert som skoleskip og sjøsatt i 1937 og finansiert som en utdanningsinstitusjon. På 1970-tallet avtok interessen for å bruke seilende skoleskip, og da Christian Radichs venneforening ble stiftet i 1971, var Skuta i krise. Det ble avgjørende å skaffe penger til videre drift, og viktig å skape blest om betydningen om å bevare fullriggeren Christian Radich. I denne prosessen ble Christian Radichs Venner en svært viktig bidragsyter.

I den tiden som har gått siden foreningen ble stiftet, har det skjedd en enorm utvikling. I tillegg til en rivende utvikling i rammebetingelser som vedlikeholdskostnader og lønn, har arbeidsmiljølov, arbeidstidsbestemmelser, sertifiseringsregimer og miljøkrav, ført til en radikal utvikling i kostnadsnivå og profesjonalitet.

Ikke minst takket være en betydelig innsats fra Stiftelsens side, har det vært mulig å møte disse utfordringene på en måte som har medført at Christian Radich fortsatt seiler i henhold til intensjonene. Dette innebærer at skuta drives etter kommersielle prinsipper. Venneforeningen har hele tiden spilt en viktig støtterolle, både økonomisk og som påvirker i seilskipssaken.

To forskjellige virkeligheter?

At skuta drives etter kommersielle prinsipper, gir seg utslag i kostnadsnivået. Skipet har to lønnede besetninger, og må naturligvis rette seg etter Arbeidsmiljølov, tariffer, Helse, miljø og sikkerhetskrav og så videre. Administrasjonen i land drives også etter forretningsmessige prinsipper. Venneforeningen på sin side, er 100 % basert på ulønnet dugnadsvirksomhet hvor noen ildsjeler legger ned betydelige ressurser i informasjons- og vervevirksomhet. Det ligger for eksempel ganske mange arbeidstimer bak hvert nyvervet medlem.

På mange måter er det derfor et gap mellom den måten Stiftelsen Christian Radich driftes på og den måten Christian Radichs Venner driver sin virksomhet på. Styret er av den oppfatning at dette gapet øker.

Venneforeningens merverdiskapning

Økonomisk bidrag

Venneforeningen har i hovedsak fokusert på å verve medlemmer, i den hensikt å støtte Christian Radich med medlemskontingenten, etter at driftsutgiftene til foreningen er trukket fra. Dette har gjort det mulig å donere midler til konkrete prosjekter og dermed avlastet Stiftelsens budsjett. Oppsparte midler i venneforeningen har også gitt skuta en ekstra sikring i forbindelse med uforutsette utgifter, for eksempel i forbindelse med verkstedsopphold.

Selv om det økonomiske bidraget fra venneforeningen ikke skal undervurderes, utgjør det imidlertid bare en liten del Christian Radichs totale budsjett. Etter styrets syn, er det imidlertid ikke riktig å måle Christian Radichs Venners bidrag kun etter de konkrete økonomiske bidragene.

«Katalysator» for andre økonomiske bidrag

I tillegg til inntekter fra seilingsoppdrag, er støtte fra det offentlige og private institusjoner avgjørende for drift av Christian Radich. I forbindelse med vurdering av slik støtte, legges det stor vekt på at virksomheten er «folkelig forankret». For bevilgende myndigheter er en oppegående venneforening en viktig indikator for nettopp dette. Styret går derfor ut fra at Christian Radichs Venner også på denne måten bidrar til skutas drift.

Venneforeningens humankapital

Venneforeningens viktigste kapital, er trolig ikke at de representerer inntekter i form av medlemskontingent, men at de utgjør et nettverk av mennesker som forstår og støtter seilskipssaken. At beslutningstakere i samfunnet forstår verdien av en maritim mestringsplattform som en seilende fullrigger utgjør, er av avgjørende betydning for at Christian Radich kan få langsiktige kontrakter som er relevant for Stiftelsens og venneforeningens statutter. Uten slike oppdrag vil driften av Christian Radich måtte endres.

Vurdering

Styret i Christian Radichs Venner er av den oppfatning at medlemsmassens humankapital er det viktigste bidraget til skuta, og at den må utnyttes bedre. Styret har vurdert to ulike måter å realisere dette på:

Venneforeningen som strukturert og aktiv påvirker

En slik tilnærming ville gjøre venneforeningen til en aktiv spiller på ulike områder. Dette ville kreve at foreningen, som forening, går inn i samfunnsdebatten, opptrer aktivt i media, påvirker politikere og så videre. Hvis dette kan gjøres på en optimal måte, kan det være store gevinster å hente. Det vil i så fall kreve særdeles god koordinering mellom venneforeningen og stiftelsen for å opprettholde klare roller og ansvarsforhold.

Medlemmene som fremsnakkere av seilskipssaken

En slik tilnærming ville innebære at medlemmene brukte sine personlige nettverk til å snakke seilskipenes sak generelt og i særdeleshet Christian Radichs sak. Venneforeningen må i en slik situasjon bruke sine informasjonskanaler for å aktivisere medlemmene.

Strategisk valg

Styret er av den oppfatning at det vil være vanskelig for foreningen å gå inn som «selvstendig» aktør uten at det er en fare for rolleblanding og utvisking av ansvarsforhold. Dette vil hverken tjene Venneforeningen, Stiftelsen eller Skuta.

Styret anbefaler derfor at det legges vekt på å engasjere medlemmene til å bruke sine personlige nettverk og snakke Christian Radichs sak. Det bør være en hovedoppgave for styret å bidra til dette.

Styret legger fortsatt vekt på å verve nye medlemmer, men ser at resultatet av vervingen ofte ikke står i forhold til arbeidsinnsatsen. For å begrense belastningen på styret, bør foreningen i større grad bruke «automatiserte» vervemåter som medseilermedlemskap og venneverving, og i stedet bruke mer ressurser på å følge opp medlemmene, og på denne måte øke verdien i å være medlem.